8,044
22
14
Bytte varmtvannsbereder, besparelse.
116
Krokstadelva
0
Vi har en OSO bereder fra 1985 på 150 liter til fire personer der to av dem dusjer daglig, de to andre annenhver dag. Hvor stor strømbesparelse bør man kunne forvente hvis man bytter til en ny 200 liters bereder?
Tilgang på mer varmtvann vil helt sikkert gi høyere forbruk også. Nå avsluttes vel dusjinga ganske effektivt når tanken er tom...
Tør jeg tippe på 20-25% over året ?
Jeg tipper du vill oppleve noe økt strømforbruk, men færre tilbakemeldinger på kaldvann i dusjen.
Besparelsen er marginal eller ingen i den kalde årstid, om du ikke har berederen i et rom som overhodet ikke trenger oppvarming. Har du berederen i et kjellerrom som jeg har og som hadde trengt annen form for oppvarming om ikke varmetapet fra berederen hadde besørget oppvarmingen, vil det bare være positivt med gammel bereder. I 4-5 måneder av året, vil dette varmetapet koste penger i form av bortkastet energi, men antagelig ikke innspart på veldig mange år ved montering av ny bereder. Et alternativ er å isolere den berederen du har med tykkere lag.
Har du kapasitetsproblemer får du nye beredere med svært lavt varmetap, men som forklart over vil gevinsten være avhengig av plassering. Besparelsen vil ifølge Oso, være ca kr.300,- pr 12 mnd. Dvs kanskje bare kr. 100,- - 150,- pr år med kun "sommertap".
Derimot er det vanligvis forskjell på hvor effektive de er til å holde på varmen i vannet som er oppvarmet. Nå for tiden er varmtvannstanker stort sett bedre isolerte enn gamle tanker. En gammel varmtvannstank vil i større grad enn en ny virke som en elektrisk ovn i rommet der den står. Ulike tanker er forskjellige, men forskjellen i avgitt varmeeffekt (og dermed strømregning) mellom en gammel og en ny tank kan man grovt si er omtrent som forskjellen i antall Watt mellom en gammeldags lyspære og en moderne sparepære: En gammel varmtvannsbereder kan tenkes å avgi et sted mellom 50 til 100 Watt (avhengig av modell, romtemperatur mm), mens en mer moderne bereder avgir kanskje rundt halvparten. Siden varmtvannstanken er varm hele tiden, vil den avgi varme hele døgnet, så de ekstra strømutgiftene til en gammel varmtvannstank dreier seg om kanskje en hundrelapp eller tre i løpet av året.
Når det gjelder energiforbruk kan man tenke omtrent slik:
Ny tank = en gammel tank pakket inn i Glava
Hvis varmtvannsberederen står i et rom som uansett skulle vært oppvarmet med elektrisk strøm, vil ekstrautgiftene til strøm til en gammel bereder være 0 i den delen av året man velger oppvarming.
For mange av oss vil det rent økonomisk lønne seg bedre å betale ned litt ekstra på lån enn å investere i ny og mer bedre isolert varmtvannsbereder.
Et alternativ kan være å lage et skap (eller en sekk...) rundt varmtvannsberederen og fylle med Glava. Hvis varmtvannsberederen har mange år igjen før den trenger utskifting vil isolering av gammel bereder gi bedre økonomi enn å skifte til ny. Ikke isoler rundt elektriske ledninger; de liker muligens ikke for høy temperatur. Ikke isoler rundt sikkerhetsventilen; den kan i noen installasjoner dryppe under normal drift. Gjør det enkelt å få tilgang til termostat og varmeelement.
Temaet har vært oppe her før, for eksempel i denne tråden:
http://www.byggebolig.no/el-varmtvannsbereder/bytte-til-nyere-vv-bereder-sparepotensiale
Det er da vel ingen selvfølge?
Grave? Flytte masser? Komprimere? Støype? www.budsjettmaskiner.no Eidsvoll, Arendal. Noe du vil leie ut? Ta kontakt, vi har plass til flere.
Det meste som blir sagt her over stemmer jo etter min mening, men akkurat det med at de varmer opp vann likt er jeg tilbøyelig til å være uenig i. varmetap under oppvarming vil vel om ikke annet føre til noe mer forbruk på de gamle? Videre så kan det hende at en ved bruk av varmepumpe får en mer effektiv oppvarming av rommet den står enn ved å la den gamle varmtvannsberederen stå? Eller tar jeg helt feil?
Jeg har selv en gammel bereder fra 1985, og går med en gnagende følelse i bakhodet. Jeg tror jeg kommer til å bytte den ut før jeg får altfor mange grå hår.
Den har fått ny kolbe en gang vet jeg, og jeg ser ingen tegn på lekkasje. MEN, den står i et rom uten sluk som i tillegg er bod/lagring. Nå har jeg tatt forhåndsregler og plassert ting som tåler å bli våte nederst, men vil ikke ha uendelig med vann i kjelleren fordet.
Samtidig som den byttes, så får jeg nok installert en form for aquasafe, og vannmåler. Alternativet er å pigge opp betonggulvet og koble meg på avløpet med et sluk.
Noen som har fått lignende arbeid utført i det siste og kan komme med et prisoverslag?
/G
Du kan blande inn en varmepumpe, men da snakker du om en stor tilleggsinvestering. Mange beredere har mulighet for å koble til en varmepumpe, men problemet med de billige VPene er at de ikke er bygget for å levere høyere temperaturer enn det som skal til for å varme lufta til noen og tjue grader; de leverer ikke 70-80-90 grader. Det finnes unntak selv blant luft-luft-varmepumper, men da havner du kjapt opp i høyt prisleie. Berg/jord-VPer kan oftere levere høytemperatur varme (fordi de skal kunne brukes med eldre radiator-systemer), men for det første er investeringen da gjerne på minst 60-70.000 for VPen alene (pluss masse andre kostnader), og for det andre har disse som regel innebygget bereder; det er liten grunn til å koble dem til en ekstern bereder.
Min egen bereder er fra sent 80-tall, og den trekker 3 kWt pr dag - 1000 kWt i året. Det er betydelig mer enn hva som påstås for moderne utgaver. Det gjør meg ikke all verden: Den bidrar halve året til at vaskerommet ikke er iskaldt.
Da vi har luft til luft varmepumpe for oppvarming er denne energien bortkastet...
www.passivpluss.no
Oppføringen og tiden etterpå i vårt passivhus
Stemmer det at du faktisk bruker varmtvann for 30 kWt/dag? Hvis du ikke har en kjempefamilie høres det svært høyt! Normalt regner man et forbruk på rundt 1 kWt for en kort dusj, opptil 2 kWt for en laaaang dusj. Har dere virkelig 30 runder dusjing (evt. ned til 15 lange runder) hver eneste dag? Eller vasker dere 300 kvm golv hver eneste dag? Hvis du ikke har noen direkte forklaring på et ekstremt stort varmtvannforbruk hos dere (hvis dere er en normal A4 kjernefamilie), ville jeg begynt å undersøke hvor i all verden alt varmtvannet blir av.
(Kanskje jeg misforstår - at det er ditt totale strømforbruk som er på 30 kWt/døgn, for både lys og koking og elektronikk og hvitevarer og oppvarming; det er ikke så mye solvarme å hente når du trenger det mest. I så fall ligger du relativt godt an, og da er det lettere å forstå at du reagerer på hvor stor andel av totaltforbruket som går tapt i VV-berederen!)
Jeg har stort sett fulgt med på varmetap fra bergvarmepumper, og f.eks. den svenske testen for tre år siden rapportert i http://www.tu.no/t2/2012/11/27/test-her-er-de-beste-varme--pumpene hevder tap fra VV-berederen (som i alle disse pumpene er innebygget) ned til 260 kWt/år for den beste; du har en håndfull rundt 3-400 kWt/år, dvs. under halvparten av det du rapporterer. Men får du all oppvarming fra termiske solfangere fra april til september, med null strømforbruk, koster det deg ingenting i kroner og øre. Og står anlegget i et kjellerrom som ikke tar skade av en liten lunk fra oktober til mars, så er det ikke direkte "tapt" energi vinterstid.