16,302
28
0
Spørsmål om krittsnor
201
0
Mulig det er et dumt spørsmål, men når det gjelder bruk av krittsnor: Vil den alltid være i vater og lage rett strek "av seg selv" ? ???
Håper spørsmålet er forståelig....
Håper spørsmålet er forståelig....
http://en.wikipedia.org/wiki/Chalk_line
En linjelaser kan være et kjekt alternativ i mange tilfeller. Da får du automatisk linjer i vater og/eller lodd.
Spiller det noen rolle når du slår streken?
Si at jeg har en vegg. Først vil jeg lage en veldig kort strek, for eksempel 10 cm, med krittsnor. Da vil snoren i praksis ikke bøyes ned av sin egen tyngde, fordi det er så mange andre effekter som vil overskygge den mikroskopiske nedbøyningen den får av sin egen tyngde: Krittet vil aldri ligge fullstendig perfekt symmetrisk på snoren, det er svært vanskelig å slippe en snor helt uten at den får et dytt opp eller ned, en snor som har vært kveilet opp vil ha indre spenninger som får den til å krølle seg ørlite grann når den rettes ut, og så videre og så videre. Alle disse effektene vil være så små at de ikke påvirker arbeidet til en snekker. Blant alle disse bittesmå effektene vil effekten av gravitasjon være enda bittesmåere, og ikke bli merkbar.
Hvis jeg derimot prøver å lage en strek som er 1 kilometer langs den samme veggen, da vil snoren åpenbart tynges så mye av sin egen vekt at den vil henge merkbart ned på midten, og det vil være helt klart at streken ikke blir rett. Det er grenser for hvor mye man kan stramme snoren før den ryker.
Omtrent hvor lang må snoren/streken være før effekten av nedbøyning blir systematisk og målbar, og blir mer markant enn andre effekter som kan føre til avvik fra en rett linje?
Hvis svaret er et eller annet tall som er lengre enn en typisk krittsnor i vanlig salg og bruk, da vil man i praksis aldri trenge å bry seg om effekten.
(Det er mange effekter som er ignorerbare i en målestokk men viktige i en annen. Skal du lage en "vannrett" linje på en meter, bruker du gjerne en linjal som er helt "rett", i betydning slik en lysstråle vil gå i vakuum hvis den ikke påvirkes av gravitasjon. Men prøv å lage en "vannrett" linje fra nordenden til sydenden av Mjøsa; da vil du måtte bruke en buet linjal hvis du vil ha linjen helt "vannrett", fordi vannoverflaten på Mjøsa krummer seg et par meter, omtrent som Jordas gjennomsnittlige krumning. Et annet eksempel: Noen små insekter kan gå på vann på grunn av overflatespenningen på vannet. Det er ikke like lett for oss...
Merk 5. Linje: "Der Kosinus Hyperbolicus beschreibt unter anderem den Verlauf eines an zwei Punkten aufgehängten Seils"
Blir også omtalt som kjettingformelen. Nyttig om du skal etterprøve bærekablene på Hardangerbrua.
Min gjetning er at en over 10 meter får et nedheng på flere cm. Artig om noen med laser kan sjekke. Må ikke være krittsnor. En vanlig murersnor vil gjøre nytten.
Har et ei tynn nylonsnor, den er det merkbar nedbøy på samme lengde.
Det tilsier vel at krittsnora veier mye mindre enn nylonsnora.
Unøyaktigheten som følger av skjevhet i det du slipper snora er større i mine øyer.
Krittsnora mi er fra Hultafors, noe jeg anser som en kvalitetsleverandør. Aner ikke hvordan tilsvarende snøre fra billig-leverandør er.
Jeg er kjent med, eller skulle ha vært kjent med, noen av disse formlene. De stod på pensumlista i statikk og fasthetslære en gang på 80-tallet, men jeg var jo stort sett ute og jobbet som konsulent, og når man var så sjelden tilstede på forelesninger var det noen ting som ikke gikk fullstendig inn...
Nå bør det være overkill å bruke disse ligningene. De brukes jo i de tilfellene der en har så signifikant nedheng at man ikke lenger kan regne tyngden som jevnt fordelt over avstanden mellom opphengspunktene, og i stedet må regne tyngden som jevnt fordelt langs trådens/kabelens lengde. De skal altså nærmest per def være (omtrent) unødvendige å bruke for en krittsnor som er "omtrent" rett :-)
For å bruke dem må man kjenne E-modul og egenvekt til de aktuelle snørene. Det blir litt regning. Tror jeg står over den øvelsen nå